SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM
TERMÉSZETTUDOMÁNYI KAR

TANULMÁNYI ÉS VIZSGASZABÁLYZAT

KT 24/2002-2003.

Hatályos a 2003/2004. tanévtől

Tartalomjegyzék

Alapfogalmak	3
1. § 	A Tanulmányi- és Vizsgaszabályzat hatálya	6
2. § 	A tanulmányi és vizsgaügyekben eljáró személyek	6
3. § 	A képzés rendszere	7
4. § 	A tanév időbeosztása	10
5. § 	Beiratkozás, hallgatói jogviszony és annak szüneteltetése, megszűnése	10
6. § 	Félévkihagyás	12
7. § 	Tantárgyak felvétele	12
8. § 	Tájékoztatás a követelményekről	13
9. § 	Szakleadás	14
10. § 	Átvétel, szakváltás, tagozatváltás	15
11. § 	Párhuzamos képzés	15
12. § 	Kivételes tanulmányi rend	15
13. § 	Felmentés a tanulmányi és vizsgakötelezettség alól, kreditátvitel	16
14. § 	Áthallgatás	17
15. § 	A leckekönyv aláírása és a gyakorlati jegy	17
16. § 	Értékelés	18
17. § 	A vizsgaidőszak	19
18. § 	A vizsgáztatás rendje	19
19. § 	Sikertelen vizsga megismétlése	20
20. § 	Sikeres vizsga megismétlése	20
21. § 	A félév érvényessége, a tanulmányi átlageredmény kiszámítása	21
22. § 	A végbizonyítvány	21
23. § 	A szakdolgozat, diplomamunka	22
24. § 	Záróvizsga	23
25. § 	A záróvizsga-bizottság	25
26. § 	A záróvizsga eredménye	25
27. § 	Az oklevél	26
28. § 	Kitüntetéses oklevél	26
29. § 	Tanácsadás	26
1. sz. melléklet Formanyomtaítványok	28
2. sz. melléklet Szakdolozat követelményei	29
3. sz. melléklet Kreditpontmegosztás	30

SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM
Természettudományi Kar
Tanulmányi- és Vizsgaszabályzat

A Szegedi Tudományegyetem Természettudományi Karának 2002/2003. tanév III. rendes Kari Tanácsülése 2002. év november hónap 29. napján, a felsőoktatásról szóló – többször módosított – 1993. évi LXXX. Törvény (továbbiakban Ftv.), a 111/1997. (VI. 27.) számú, a tanári képesítés követelményeiről szóló, a 166/1997. (X.3.) számú, a természettudományos felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítéseiről szóló, a 120/2000. számú, az intézményi finanszírozásról szóló, a 200/2000. (XI. 29.) számú, a felsőoktatási tanulmányi pontrendszer (kreditrendszer) bevezetéséről, a 77/2002. számú, a felsőoktatási alapképzés képesítési követelményeinek a kreditrendszerű képzéshez illeszkedő kiegészítéséről és az intézményi kreditrendszerek egységes nyilvántartásáról szóló Korm. Rendelet alapján, a Kar Tanulmányi- és Vizsgaszabályzatát a Hallgatói Önkormányzat egyetértésével az alábbiakban állapította meg.

Alapfogalmak

akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképzés: az egyetem karai által folytatott vagy koordinált, hallgatói (középiskolában tanulói) jogviszonyt eredményező, az Országos Képzési Jegyzékben szereplő szakmai képesítést nyújtó szakképzés, mely szakmai vizsgával és szakképesítést igazoló bizonyítvány kiadásával zárul.

aktív félév: az a félév, melyre a hallgató érvényesen beiratkozott, a karok által meghatározott további feltételek mellett.

alapképzés: egyetemi, főiskolai végzettség, szakképzettség megszerzésére irányuló képzés, mely záróvizsga letételével és oklevél kiadásával zárul.

általános továbbképzés: az egyetemen megszerzett oklevél tudástartalmának megújítását, bővítését szolgáló képzés.

áthallgatás:  a hallgató a képzési tantervben megkövetelt tudást, képességeket az egyetem egy másik karán vagy intézményében oktatott, és ott felvett tárgy teljesítése során szerzi meg.

átoktatás: a képzés tantervében szereplő, a képzésért felelős kar által jóváhagyott és meghirdetett valamely tárgy oktatását az egyetem másik kara, illetve annak tanszéke végzi.

egyéni tanulmányi munkaóra: a hallgató egyéni tanulmányi munkára fordított idejének alapegysége.

előtanulmányi feltételek: azon tantárgyak vagy egyéb kötelezettségek köre, melyek teljesítése feltétele egy másik tárgy felvételének, vagy tanulmányi kötelezettség teljesítésének.

félévkihagyás: az érvényesen beiratkozott hallgató, adott félévben folytatott tanulmányainak engedéllyel történő megszakítása anélkül, hogy az egyes tárgyak nem teljesítésének következményei beállnának.

fakultatív tárgy: nem kreditalapú képzésben olyan szabadon választható tárgy (félévenként legfeljebb kettő), melyet a hallgató megjelöl az átlagba történő beszámításhoz. 

hallgatói tanulmányi munkaidő: a kredit alapja, az átlagos körülmények között, az átlagos teljesítménnyel tanuló hallgató részéről, a tanulmányi követelmények teljesítésére fordítandó elismert időtartam, mely tanórából és egyéni tanulmányi munkaórából tevődik össze.

helyettesítő tárgy: egy tantárgy helyettesítő tárgya lehet egy olyan tantárgy, melynek ismeretanyaga legalább 75 %-ban megegyezik a tantárgy ismeretanyagával. A helyettesítő tárgya(ka)t az oklevél-követelményben kell felsorolni, vagy a Kreditátviteli Bizottság dönt egy tantárgy helyettesítő tárgy jellegéről. 

kiegészítő alapképzés: főiskolai végzettség, szakképzettség megszerzése után ugyanazon a szakon egyetemi végzettség, szakképzettség megszerzésére irányuló képzés, illetve, egyetemi, főiskolai végzettségre épülő tanári képesítés megszerzésére irányuló képzés.

kredit: tanulmányi pont, mely az elismert hallgatói tanulmányi munkaidő mérésére szolgál; egy kredit harminc óra hallgatói tanulmányi munkaidőt jelent.

kreditátvitel: a tanulmányi és vizsgaszabályzatban rögzített azon folyamat, amely során egy előzetesen teljesített tantárgy, illetve elsajátított ismeretanyag, képesség a tantervi tanulmányi kötelezettségek során figyelembe vételre, és egy vagy több tantárgy alóli teljes vagy részbeni felmentés útján, feltétellel vagy feltétel nélkül, kredit jóváírással elismerésre kerül.

kredithalmozás (kreditakkumuláció): kreditek gyűjtése, melynek során a korábban szerzett kreditekhez hozzáadódnak a később szerzett kreditek, amíg a hallgató az összes, oklevél megszerzéséhez szükséges kreditet meg nem szerzi.

kritériumfeltétel: a beiratkozáshoz (az első beiratkozás kivételével), valamely tárgy felvételéhez, a záróvizsgára bocsátáshoz, a tanulmányok valamely szakaszának folytatásához, illetve az oklevél megszerzéséhez kapcsolt, a minőséget szolgáló vagy a tanulmányok túlzott elhúzódását megakadályozó feltétel.

kritériumtárgy: kritériumfeltételt képező olyan tantárgy, vagy egyéb tanulmányi követelmény, melyhez kredit nincs vagy további kredit nincs rendelve.

minőségi kredit: A hallgató minőségi teljesítményének mérésére a teljesített tárgyak kreditszámának és az értékelés érdemjegyének szorzata, mint minőségi kredit szolgál. 

mintatanterv: a hallgató részére felkínált olyan tantárgyi és időbeosztás, mellyel a végzettséget az előírt idő alatt lehet megszerezni 
30. § 	
mérföldkő: a tanterv több tantárgyat tartalmazó, egymásra épülő egységének teljesítése

passzív félév: olyan félév, amelyben a hallgatói jogviszony szünetel.

párhuzamos képzés: egy hallgató az egyetemen folyó alapképzésben, és egy másik, az egyetemen, más felsőoktatási intézményben vagy ugyanazon a karon, nem társítható szakon folyó alapképzésben egyidejűleg vesz részt. 

szakirányú továbbképzés: főiskolai vagy egyetemi végzettségre, szakképzettségre épülő, újabb végzettséget nem adó képzés, mely záróvizsgával és szakirányú szakképzettséget tanúsító oklevél kiadásával zárul.

tananyag: egy tantárgyhoz kapcsolódóan az ismeretek azon köre, mely az oktatás, a kredit megszerzésének alapját és a számonkérés tárgyát képezi, és ugyanakkor  a kreditbeszámítás alapját jelenti.

tanóra (kontaktóra): a tananyag elsajátításához és szorgalmi időn belüli ellenőrzéséhez oktató közreműködését igénylő idő alapegysége; az oktatói közreműködés formái lehetnek például: előadás, szeminárium, gyakorlat, konzultáció, beszámoló.

tantárgyi akkreditáció: a tantárgyi program jóváhagyása az arra kijelölt szerv által.

tantárgyi követelmények: a tantárgy teljesítéséhez kapcsolódó kari, illetve tanszéki előírások köre, mely tartalmazza többek között:
a.	a foglalkozásokon való részvétel követelményeit és a távolmaradás pótlásának lehetőségét,
b.	az igazolás módját a foglalkozásokon és a vizsgán való távollét esetén,
c.	a félévközi ellenőrzések (beszámolók, zárthelyik) számát, témakörét és időpontját, pótlásuk és javításuk lehetőségét,
d.	a félév végi aláírás, mennyiségi kreditpont teljesítésének követelményeit,
e.	az osztályzat kialakításának módját,
f.	az ismeretellenőrzés típusát,
g.	az írott tananyag megjelölését (kötelező irodalom), valamint a tananyag elsajátításához felhasználható segédletek, irodalom listáját (ajánlott irodalom).

tantárgyi program:  egy tantárgy keretében elsajátítandó ismeretanyagot, valamint a tantárgy teljesítésének általános feltételeit tartalmazó leírás, mely magában foglalja legalább:
a.	a tantárgy elnevezését
b.	a tantárgy oktatásáért felelős tanszék megnevezését
c.	a tantárgy oktatási formáját,
d.	a heti (félévi) tanóra számát
e.	a tantárgy kreditpontjait
f.	a kredit megszerzésének feltételét és a számonkérés(ek) formáját
g.	a tantárgy felvételéhez szükséges előtanulmányi feltételeket
h.	a tantárgy oktatásának feladatát és célját
i.	a tananyag tematikus leírását
j.	az írott tananyag megjelölését.

társított képzés: egyidejűleg két 2-es szakszámú szak összekapcsolása és végzése.

1.§
A Tanulmányi- és Vizsgaszabályzat hatálya

Ftv. 88.§
A hallgatók tanulmányi és vizsgarendjét a felsőoktatási intézmény e törvény keretein belül, szabályzatban maga állapítja meg.

(1)	A SZTE TTK Tanulmányi- és Vizsgaszabályzatának (továbbiakban Szabályzat) hatálya kiterjed a TTK-n valamennyi hallgatói jogviszonyt eredményező képzésben (főiskolai és egyetemi szintű alapképzésben, kiegészítő alapképzésben, akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképzésben, szakirányú továbbképzésben) résztvevő személyre (továbbiakban hallgató) és az egyetemen bármilyen jogviszony alapján, e képzésekben oktatói tevékenységet végző személyre (a továbbiakban oktató). A Szabályzat rendelkezései a Felsőoktatási törvénnyel és a SZTE Tanulmányi és Vizsgaszabályzatával együtt érvényesek a 2003/2004-es tanévtől.

(2)	Jelen szabályzat kiterjed más felsőoktatási intézmények hallgatóira, mint vendéghallgatókra, a TTK-n folytatott tanulmányaik esetében.

(3)	A doktori (PhD) képzésben és az egyéb képzésekben résztvevő hallgatókra külön szabályok vonatkoznak.

2.§
A tanulmányi és vizsgaügyekben eljáró személyek

Ftv. 89.§ 
(1) A hallgatók tanulmányi és vizsgaügyeiben egyaránt a felsőoktatási intézmények járnak el. Az első fokon eljáró intézményi testületben ötven százalékos hallgatói részvételt, szavazati joggal biztosítani kell.
(2) Az első fokon hozott határozat ellen a hallgató, a kézhezvétel után 15 napon belül - a tanulmányi követelmények teljesítésére vonatkozó értékelés kivételével - Szabályzatban rögzítettek szerint, halasztó hatályú fellebbezéssel élhet.
(3) A másodfokú határozattal szemben további fellebbezésnek helye nincs.
(4) A tanulmányi követelmények teljesítésére vonatkozó értékelés ellen jogorvoslatnak helye nincs.

(1)	A hallgatók tanulmányi és vizsgaügyeiben a Kari Tanulmányi Bizottság (továbbiakban TB) jár el. A TB legalább 6 tagú, tagjai fele-fele arányban oktatók és hallgatók. Elnökét és az oktató tagokat a Kari Tanács választja, bízza meg és menti fel, a hallgatói tagokat a Természettudományi Kar Hallgatói Önkormányzata (TTK HÖK) delegálja, az általuk meghatározott időtartamra. A TB, a Kari Tanács felkérésére, tevékenységéről jelentést készít és javaslatot tesz a Szabályzat esetleges módosítására. A Kari Tanulmányi Bizottság saját ügyrendje szerint működik.

(2)	A TB határozatképes, ha az elnök mellett még legalább 3 tagja jelen van. A TB határozata minimálisan 4 igen szavazat mellett érvényes.

(3)	A TB legalább kéthetente ülésezik. A TB oktató tagjai hetente fogadóórát tartanak a Bizottság irodájában.

(4)	A Kari TB hatáskörébe tartozik első fokon minden - nem a Kari Kreditátviteli Bizottság hatáskörébe utalt - tanulmányi ügy (az átvétel, a tagozatváltás, a szakváltás, a kivételes tanulmányi rend, az évkihagyás, szakmai, ill. tanítási gyakorlat más intézménynél történő végzésének engedélyezése).

(5)	A TB hatáskörét meghatározott személyre átruházhatja.

a, Átruházott hatáskörben első fokon a Bizottság elnöke vagy a Bizottság által megbízott oktató tagja jár el, aki döntéseiről a Bizottságot tájékoztatja.

b, A másodfokú hatáskört a Kar dékánja, ill. az erre állandó jelleggel megbízott oktatási ügyekben illetékes helyettese gyakorolja.

(6)	A TB határozatáról a hallgatót, az érintett szervezeti egységet, illetve a panaszost 15 napon belül írásban értesíti. Határidőn túl beadott kérvények esetében az értesítési határidő 25 nap. Jelen szabályzat által érintett ügyekben hozott döntést írásbeli határozatba kell foglalni. A döntésről a kérelmező értesíthető összesített, kivonatolt vagy összefoglaló kiadmány formájában is. A hallgató a kérvényére kapott határozat ellen a határozat közlésétől számított 15 napon belül fellebbezhet. A fellebbezés halasztó hatályú. A fellebbezést másodfokon a Kar dékánjához címezve a Tanulmányi Osztályon kell benyújtani.

(7)	Másodfokú határozattal szemben fellebbezésnek helye nincs.

(8)	A hallgatói jogviszonnyal, a hallgató tanulmányi és vizsgaügyeivel kapcsolatos határozatokat a hallgató leckekönyvébe, ill. a nyilvántartásba be kell jegyezni.

(9)	A tanulmányi és vizsgaügyekben benyújtott kérelmeit a hallgató a kérelem jellegétől függően köteles indokolni, a kérelemben felhozottakat köteles megfelelően alátámasztani és igazolni, a rendszeresített nyomtatványokon benyújtandó kérelmeknél a kért összes adatot köteles megadni.

(10)	A karon folyó képzések mindegyikére vonatkozóan az átjárhatóság (kreditátvitel) koordinálása, valamint az ismeretanyagok egyenértékűségének vizsgálata a Kari Kreditátviteli Bizottság hatásköre.

(11)	A Kari Kreditátviteli Bizottság tagjait a szakokért felelős tanszékcsoportok, intézetek döntésének alapján a dékán bízza meg és menti fel.  

(12)	A Kari Kreditátviteli Bizottság döntése ellen a döntést követő 15 napon belül a rektornál lehet fellebbezni. 

3.§
A képzés rendszere

(1)	A Karon az egyes tudományterületeken akkreditált rendszerű képzésben az alábbi oklevelek szerezhetők:
a.	főiskolai oklevél (6 ill. 8 féléves)
b.	egyetemi oklevél 
c.	doktori oklevél (ld. Egyetemi PhD Szabályzat).
d.	szakirányú továbbképzés (4 ill. 6 féléves) 

(2)	Az egyes oklevelek megszerzéséhez előírt követelmények leírását (tantárgyak, számonkérés formái, követelményei) kreditalapú képzésben az oklevél-követelmények tartalmazzák.

(3)	A tanulmányok mennyiségének mérése az alábbiak szerint történik:

3.1.	Az oklevél-követelményekben rögzített minden tárgyhoz kredit/pontszám (a továbbiakban kredit) tartozik. Ha a hallgató a tárgy követelményeit teljesíti, akkor a tárgyhoz tartozó kreditet megszerzi.

3.2.	Az egyes oklevelek megszerzéséhez szükséges tanulmányok mennyiségét kreditekben kifejezve az egyes oklevél-követelmények határozzák meg a következőképpen:
a.	főiskolai oklevél esetén 180 kredit;
b.	egyetemi egyszakos tanári oklevél esetén összesen 300 kredit, azon kikötésekkel, hogy a 300-ból 
(i) 60 kreditet  a hallgatónak  a másik – nem teljesített  – tanári szakjához tartozó és a kiadandó oklevél követelményeiben nem szereplő  tárgyakból, illetve
(ii) 170 kreditet – szakdolgozat nélkül számítva – a TTK-n kell megszereznie. 

A fönti kikötések nem vonatkoznak azokra, akik a megfelelő nem tanári TTK-s szak abszolutóriumát megszerezték. 

c.	egyetemi kétszakos tanári oklevél esetén 330 kredit;
d.	egyetemi nem tanári oklevél esetén 300 kredit;
e.	szakirányú továbbképzés esetén nem lehet kevesebb, mint 120 kredit;
f.	kiegészítő alapképzés esetén a karon megszerezhető kreditek száma nem lehet kevesebb, mint 120 kredit.
	
3.3.	A megszerzendő összes kreditszámon belül a tantárgyak különböző jellegűek, úgymint:
a, kötelező szakmai
b, kötelezően választható szakmai
c, választható szakmai 
d, kötelező egyéb (testnevelés)
e, kötelezően választható egyéb (nem TTK-s és nem szakmai TTK-s tárgy)
f, választható TTK-s (saját vagy más tanszékcsoport által hirdetett)
g, választható egyéb
h, tanárképzési modul 
i, szakdolgozat, diplomamunka 

A tárgyak a, b, c, csoportokba osztását, az egyes csoportokból megszerezhető kreditek számát, a választás lehetőségeit, továbbá, hogy az e, csoportba milyen tárgyak sorolhatók az adott szak képzése szempontjából, az egyes szakok oklevél-követelményei rögzítik.

3.4.	Kötelező egyéb tárgy a testnevelés, amellyel kredit nem szerezhető, de a diploma megszerzésének feltétele 
a.	egyetemi képzésben legalább 4 féléven át, 
b.	főiskolai képzésben (a szakirányú továbbképzés kivételével) legalább 2 féléven át heti két órás foglalkozáson való részvétel.

3.5.	Kötelezően választható egyéb tárgyakat a 6, 8 és 10 féléves képzésben résztvevőknek kell az alábbiak szerint teljesíteni: 
Nem természettudományos tárgyakból legalább 6 kredit megszerzése kötelező. A nem természettudományos tárgyként elfogadható tárgyak listáját külön kari melléklet fogja tartalmazni (lásd 14. §). A nem természettudományos tárgyakból egy féléves, heti 2 órás foglalkozás követelményeinek vizsgával vagy gyakorlati jeggyel történő teljesítését a Kar 2 kredittel, illetve ezzel arányosan ismeri el. 

3.6.	Választható egyéb tárgy, bármely az SZTE-n hivatalosan meghirdetett tárgy beleértve az idegen nyelvet is. 
Amennyiben az SZTE szabályzata másképp nem rendelkezik, a nem nyelvszakos hallgatóknak hirdetett idegen nyelvi tárgyakkal egy féléves heti 2 órás foglalkozás követelményeinek vizsgával vagy gyakorlati jeggyel történő teljesítésével 2 kredit szerezhető. 

3.7.	A tanárképzési modulban egyszakosnak legalább 40 kreditet, kétszakos tanárjelöltnek legalább 55 kreditet kell szereznie. Ezen belül az SzTE Tanárképzési Bizottság  határozata értelmében a  tanárjelölteknek 
a)	pedagógiából, beleértve az alkalmazott és társtudományok körét 	9 kreditet
pszichológiából, beleértve az alkalmazott és társtudományok körét 	9 kreditet (melyekből hátrányos helyzetű hallgatók nevelésére  fordítandó 2 kredit) 
b)	pedagógia-pszichológia komplex szigorlatból 	2 kreditet, 
c)	szaktól független kötelezően választható tárgyakból  legalább 	3 kreditet 
(ezekre a tanárképzést folytató karok illetve tanszékek tehetnek javaslatot,  és ezeket  az SzTE tanárképzési  bizottsága fogadja el, illetve teszi közzé.) 
d)	szakmódszertani képzéssel szakonként legalább 	7 kreditet 
e)	tanítási gyakorlattal szakonként 	6 kreditet
f)	szakmai iskolai megfigyeléssel szakonként 	2 kreditet 
g)	általános nem szakmai szempontú egyéni megfigyelési gyakorlattal 	2 kreditet 
kell szereznie. 

(Kétszakos tanárjelöltnek a tanári mesterség tárgyaiból eszerint kell 9+9+2+3+2x7+2x6+2x2+2 = 55 kreditet  szereznie.) 

(4)	A szak mintatanterve ajánlást tesz a tantárgyak elvégzésének sorrendjére, valamint az elvégzés ütemezésére.

4.§
A tanév időbeosztása

(1)	A tanév két félévből (szemeszterből) áll. A félévek szorgalmi időszakból és vizsgaidőszakból állnak. 

(2)	A tanév időbeosztását (egyetemi naptár) az Egyetemi Tanács állapítja meg.

(3)	Félévenként a dékán 3 nap oktatási szünetet engedélyezhet. 

(4)	A dékán tantervileg nem kötelező tanulmányi jellegű kiránduláson való részvételt engedélyezhet, amennyiben az elmaradó órák pótlását a hallgatók az érintett oktatókkal előzetesen egyeztették.

(5)	A foglalkozások (tanórák) 50 percesek. Speciális körülmények (pl. laborgyakorlat) esetén lehetséges két vagy több tanóra egybevonása is, amit az oktató határoz meg.

5.§
Beiratkozás, hallgatói jogviszony és annak szüneteltetése, megszűnése

Ftv. 27.§ (2)
A hallgató a felsőoktatási intézménnyel hallgatói jogviszonyban áll. A hallgatói jogviszony a beiratkozással jön létre, és a bizonyítvány, illetőleg az oklevél kiállításának, az elbocsátás, az intézményből való kizárás kimondásának, ill. a hallgatói névsorból való törlésnek a napjáig tart. A hallgatói jogviszonyon alapuló, jogszabályban vagy a felsőoktatási intézmény Szabályzatában meghatározott egyes jogok és kötelezettségek azonban az említett időpontok után is megilletik, illetőleg terhelik a hallgatót.

Ftv. 28.§ (2)
Szünetel a hallgatói jogviszony, ha a hallgató a tanulmányok folytatásához szükséges beiratkozást nem végezte el. Két év szüneteltetés után a hallgatót törlik a névsorból, hacsak a hallgató kérelmére a felsőoktatási  intézmény  nem engedélyezte a törlés mellőzését. A hallgatói jogviszonyon alapuló, jogszabályban vagy a felsőoktatási intézmény Szabályzatában meghatározott egyes jogok és kötelezettségek azonban a hallgatói jogviszony szüneteltetése alatt is megilletik, illetőleg terhelik a hallgatót, de ezen időszak alatt sem pénzbeli, sem természetbeni támogatásban nem részesíthető.

(1)	A tanulmányok megkezdésére jogot szerzett hallgató köteles a tanulmányok első félévére beiratkozni. A hallgatói jogviszony e beiratkozással jön létre. Az ilyen módon be nem iratkozott hallgató a tanulmányok megkezdésére a jogot elveszíti.

(2)	A beiratkozás feltétele: az adott szakra való felvétel vagy más intézményből való átvétel, ill. az előző félév sikeres teljesítése és az előző féléves tandíj, ill. a következő félévre vonatkozó költségtérítés szabályzatban meghatározott részének befizetése.

(3)	Valamely félévre való beiratkozás feltétele, hogy a felvételt nyert hallgató kumulált kreditszáma a következő táblázatban megadott alsó határokat elérje: 

	A korábbi félévekben szerzett kumulált kreditszám minimuma	
	
10 féléves képzés	
8 féléves képzés	
6 féléves képzés	
4 féléves képzés	
Beiratkozás féléve					
1-2	0	0	0	0	
3	15	15	15	15	
4	30	30	30	30	
5	50	50	50	60	
6	70	70	70	90	
7	90	90	90	–	
8	110	110	120	–	
9	130	130	150	–	
10	150	150	–	–	
11	170	180	–	–	
12	190	210	–	–	
13	210	–	–	–	
14	230	–	–	–	
15	250	–	–	–	

(4)	A tanulmányok folytatására jogot szerzett hallgató egyénileg köteles a következő félévre beiratkozni, ha tanulmányait folytatni kívánja. Az érvényesen be nem iratkozott hallgató hallgatói jogviszonya szünetel, féléve passzív félévnek minősül.

(5)	A tanulmányi idő alatt aktív félévnek minősül az a félév, amelyre a hallgató beiratkozott. Érvényes a beiratkozás, ha a hallgató legalább egy, kreditértékű tárgyat felvesz.

(6)	A beiratkozás a beiratkozási időszakban történhet. A beiratkozási időszakot a Kar határozza meg és hirdetményben teszi közzé. Beiratkozási időszakon túli beiratkozást a TB a hallgató egyéni, írásbeli kérelemére engedélyezheti - különeljárási díj befizetése mellett.
A hallgató beiratkozásakor:
a. pontosítja adatait (lakcím, stb.); 
b. a költségtérítés fizetésére kötelezett igazolja – a kari Hallgatói térítési és juttatási szabályzat szerint - a befizetés teljesítését (a beiratkozás feltételeként).

(7)	Az 5.§ (6). pontja alól automatikusan mentesülnek azon hallgatók, akiknek a TB – korábbi kérelem alapján engedélyben biztosította ezt a mentességet (pl. külföldi ösztöndíj miatt).

(8)	A hallgató tanulmányai alatt 10 féléves képzésnél legfeljebb 15 félévre, 8 féléves képzésnél legfeljebb 12 félévre, 6 féléves képzésnél legfeljebb 9 félévre, 4 féléves képzésnél legfeljebb 6 félévre iratkozhat be. Az a hallgató, aki állami finanszírozott képzésben kezdte meg tanulmányait, 10 féléves képzésnél 10, 8 féléves képzésnél 8 és 6 féléves képzésnél 6 félévet követően már nem számít finanszírozottnak, de tőle további 3 félévig költségtérítési díj nem szedhető.

(9)	Ha a hallgató egy, a szakon előírt tárgy kreditjét a megengedett számú javítás után sem tudja megszerezni és nincs másik szakja, akkor Karról elbocsátják, törlik a hallgatói névsorból, s hallgatói jogviszonya megszűnik. 

(10)	El kell bocsátani a hallgatót szakjáról, ha 
a.	4 féléven keresztül folytatólagosan nem iratkozott be
b.	a hallgató kumulált kreditszáma nem éri el az adott félévre történő beiratkozáshoz szükséges értéket (lásd 5.§ (2) bekezdés)
c.	a szakon előírt tárgy kreditjét a megengedett számú javítás után sem tudja megszerezni és nincs másik szakja,
d.	tanulmányait a képzéshez megadott maximális számú beiratkozott félév alatt sem fejezi be,  
e.	fegyelmi vétség miatt az Egyetemről kizárták. 

(11) Amennyiben a hallgatói jogviszony szünetelése után a hallgató jogot szerzett a tanulmányainak folytatására, a Kreditátviteli Bizottság rendelkezik a tanulmányok folytatásának feltételeiről, melyet a Kar aktuális Szabályzatában rögzít. 

(12)	 Államilag finanszírozott képzésben az a hallgató, aki az adott félévben 15 kreditnél  kevesebbet szerez, a következő beiratkozott félévében tandíjat fizet. 

6.§
Félévkihagyás

(1)	Félévkihagyás kérelemre és egyénileg, annak alapján engedélyezhető, hogy a hallgató méltánylandó okokból nem tud eleget tenni valamilyen tanulmányi kötelezettségének. A hallgató tanulmányi során egy alkalommal kérelmezhet félévkihagyást a szorgalmi időszak végéig. A félévkihagyás engedélyezése esetén a beiratkozás beszámít az 5. § (9) bekezdésben rögzített számú félévbe, de a következő beiratkozott félévben a hallgató mentesül a tandíjfizetés kötelezettsége alól.

(2)	A Tanulmányi Osztály az ETR-ben felvett valamennyi kurzust törli, és az indexben a félév oldalait „érvénytelen” jelzéssel látja el.

7.§
Tantárgyak felvétele

(1)	A hallgató köteles legkésőbb a szorgalmi időszak második hetének végéig az elektronikus rendszerben (ETR) véglegesíteni a tárgyfelvételt. A kialakuló tanulócsoportok minimális és maximális létszámát a tanszékek (Tanszékcsoportok) határozzák meg.

(2)	A hallgató számára biztosítani kell, hogy a mintatantervnek megfelelő haladás esetén az adott kötelező kurzust föl tudja venni.

(3)	Ha a hallgató olyan kurzust kíván felvenni, amelyet más Kar hirdetett, és valamilyen okból az ETR-ben nem tudja felvenni, kurzusfelvevő lap segítségével megteheti. A kurzusfelvevő lapon felvett kurzusokat az illetékes oktatókkal alá kell íratni, és meg kell jelölni a felvétel célját (a képzési terve melyik tárgyának akarja megfeleltetni, pl. tanári mesterség). 

(4)	A tanrendben összetartozó módon meghirdetett (párhuzamosan felveendő) gyakorlat és előadás külön félévben nem vehető fel, és nem teljesíthető.

(5)	A kari tájékoztató kiadvány megadja az oklevél-követelményekben előírt tárgyak felvételének ajánlott, lehetséges ütemezését, a mintatantervet. Ettől a sorrendtől a hallgató eltérhet a követelményekben egyértelműen megfogalmazott szakmai alapú kényszerrendezettség (pl. valamely tárgy felvételének előfeltétele lehet más tárgy, stb.) betartása mellett.

(6)	Tantárgyat általában csak abban a félévben lehet felvenni, amikor oktatásra kerül. Az illetékes Tanszékcsoportok - további feltételekkel vagy anélkül - lehetővé tehetik tárgyak meghirdetését, előadás tartása nélkül, csak olyan hallgatók számára, akik a tárgyat ismétlik. A hallgató számára tárgyfelvételnek számít az is, ha csak vizsgaként veszi fel a tárgyat.

(7)	Egy tárgyat a hallgató tanulmányi ideje alatt legfeljebb háromszor vehet fel. (Kreditet csak egy sikeres teljesítésért kap.) Ez a szakdolgozatra és a diplomamunkára is vonatkozik, tehát a bíráló(k) által sikertelennek ítélt dolgozat esetén ezen tárgy utolsó félévének legfeljebb kétszeri újrafelvételével a hallgató további két alkalommal adhatja be munkáját. Lehetséges, hogy bizonyos gyakorlatok – az oklevél-követelményekben rögzítettek szerint – sikertelen teljesítés esetén csak egyszer ismételhetők.

(8)	A hallgató egy félévben legfeljebb 45 kreditnek megfelelő tárgyat vehet fel.

(9)	A Karon, államilag finanszírozott képzésben, az oklevél-követelményekben rögzített, a diplomaszerzéshez szükséges minimális kreditszámon túl 10 féléves képzésben 60, 8 féléves képzésben 48, 6 féléves képzésben 36 kreditet vehet fel költségtérítés fizetése nélkül. Ezen krediteknek legalább a fele a Karon meghirdetett kurzusnak kell lennie.

(10)	A tárgyak felvételének lehetősége csak azokon a tudományterületeken biztosított, amelyekre a hallgató felvételt/átvételt nyert. Amennyiben egy kurzusra a maximális létszámnál többen jelentkeztek, az alábbi rangsorolás szerint kell megállapítani a kurzus felvételére jogosultakat:
a.	azon hallgatók, akik számára a tantárgy kötelező és a tantárgyat a mintatanterv szerint kívánják felvenni;
b.	azon hallgatók, akik számára a tantárgy kötelezően választható és a tantárgyat a mintatanterv szerint kívánják felvenni;
c.	azoknak a hallgatóknak, akiknek a képzési idejéből legfeljebb 2 félév van hátra;
d.	a többi hallgató.

8.§
Tájékoztatás a követelményekről

(1)	A dékán köteles gondoskodni arról, hogy a Kar oktatói és hallgatói a szabályzatokat, az oklevél-követelményeket, félévi tájékoztatókat és az egyéb, az oktatást és a hallgatókat érintő döntéseket megismerhessék.

(2)	A tanulmányi kötelezettséget az oklevél-követelmények határozzák meg.

(3)	Az oklevél-követelményeket a Kari Tanács fogadja el. A tanári szakon a pedagógiai és pszichológiai oktatás általános képzési rendjét, azok egymásra épülésének sorrendjét az SZTE Tanárképzési Bizottsága határozza meg.

(4)	Az adott félévben meghirdetett előadások, szemináriumok, gyakorlatok, konzultációk körét, a választási lehetőségeket, a tárgyak előadóit, a foglalkozások időpontját a tanrend tartalmazza.

(5)	Az adott tárgy félévvégi aláírásának feltételeit a Szabályzat keretein belül a tanszékvezető, ill. a tárgy oktatásáért felelős oktató határozza meg.

(6)	A tanszékvezető köteles gondoskodni arról, hogy a hallgatók legkésőbb a szorgalmi időszak első két hetében megismerhessék a tanszék keretében meghirdetett kurzusok követelményrendszerét, a kurzus tematikáját, a számonkérés formáját, a gyakorlati jegy megszerzésének feltételeit, határidejét és annak pótlásának módját.

(7)	A foglalkozásokon való részvételi kötelezettségeket a tanszékvezető, ill. a tárgy oktatásáért felelős személy határozza meg.

(8)	A kötelező foglalkozások esetén:
a.	A jelenlét ellenőrzéséről, a hiányzás igazolásáról és a pótlás módjáról a tanszékvezető rendelkezik.

b.	Kötelező foglalkozásról való igazolatlan hiányzás esetén a tantárgy oktatója elégtelen érdemjegyet adhat.

c.	Amennyiben a hallgató többet hiányzott, mint az adott kötelező foglalkozásra megállapított 6 heti összóraszám, pótlásnak helye nincs, „elégtelen” bejegyzés kerül a leckekönyvbe.

d.	Az oklevél-követelményekben szereplő terepgyakorlaton, üzemi gyakorlaton, üzemlátogatáson a részvétel kötelező. Nem teljesítése esetén újbóli felvételkor a gyakorlat költségeit a hallgató fizeti.

(9)	Tanítási gyakorlatra a megfelelő formanyomtatványon kell jelentkezni a “Tanítási gyakorlati szabályzatban” megadott határidőig, és azt a Tanulmányi Osztályon kell leadni. Rendkívüli esetben, kérelemre, a TB jóváhagyásával a tanítási gyakorlat a gyakorlóiskolán kívül is végezhető.

9.§
Szakleadás

(1)	Ha a hallgatónak több szakja van, akkor szakját (szakjait) írásbeli bejelentési kötelezettség mellett leadhatja, hallgatói jogviszonya ezen szakján megszűnik.

(2)	Azon hallgató tanulmányi kötelezettségeire, akinek szakleadás után csak egy tanári szakja maradt, az egyszakos képzésre vonatkozó oklevél-követelmények válnak érvényessé. 
10.§
Átvétel, szakváltás, tagozatváltás

Ftv. 32§
(3) Hallgatók joga különösen
a/ a felsőoktatási intézmény, továbbá a szak megválasztása;
b/ tanulmányaik ideje alatt az intézmény, továbbá a szak megváltoztatása;
c/ más szakok, karok és felsőoktatási intézmények előadásain való részvétel, melyet a fogadó intézmény Szabályzata korlátozhat;
d/ az előadók és más oktatók megválasztása, a párhuzamosan meghirdetett előadások, gyakorlatok, szemináriumok és más foglalkozások közötti választás, párhuzamos képzésben való részvétel - a képesítési követelmények által meghatározott keretek között;

(1)	Más felsőoktatási intézményből átvételét kérő hallgató ügyében a Kreditátviteli Bizottság javaslata alapján a TB dönt.

a.	A kérelemhez csatolni kell a leckekönyvet, vagy másolatát.  
b.	Átvétel után beiratkozni csak akkor lehet, ha a hallgató bemutatja a Tanulmányi Osztályon korábbi intézményének törlési határozatát és az intézményi nyilatkozato(ka)t a finanszírozott félévekről  .

(2)	Szakváltás úgy kérelmezhető, ha a hallgató eredeti szakját leadja és olyan szakra kéri felvételét, melynek felvételi tárgyai megegyeznek eredeti szakjának felvételi tárgyaival. Sikertelen szakváltás esetén a hallgató eredeti szakján folytathatja tanulmányait, ha azon eleget tett a beiratkozás követelményeinek.

(3)	Az átvételt, a szakváltást és a tagozatváltást, a Kreditátviteli Bizottság véleménye alapján, a TB engedélyezi.

11.§
Párhuzamos képzés

Párhuzamos képzésben való részvétel az egyes képzésekre vonatkozó képesítési követelmények által meghatározott keretek között folytatható, erre a hallgató felvételi eljárásban, költségtérítéses formában nyer felvétel.

12.§
Kivételes tanulmányi rend

(1)	A TB a hallgatónak kérelemre kivételes tanulmányi rendet engedélyezhet, ha a hallgató
a.	méltánylandó okból nem tud a tantervben előírt módon tanulmányi kötelezettségeinek eleget tenni, vagy pedig
b.	tanulmányaihoz kapcsolódó külföldi részképzésben vesz részt.
Az (a) pontban szereplő indokkal a hallgató egy szakon legfeljebb két félévben folytathatja tanulmányait kivételes tanulmányi rend szerint. A kivételes tanulmányi rend tárgyanként külön feltételhez köthető.
(2)	A kivételes tanulmányi rend felmentést jelenthet 
a.	a kötelező foglalkozások látogatása alól,
b.	egyes évközi követelmények teljesítése alól,
c.	vizsgák vizsgaidőszakon belül történő teljesítése alól,
illetve lehetőséget nyújthat évközi kötelezettségek szokásostól eltérő teljesítésére vagy azok kiváltására. Külföldi felsőoktatási részképzés esetén a félév lezárásának időpontja eltolódhat a külföldi intézményi naptárnak megfelelően. 
(3)	A kivételes tanulmányi rend nem jelenthet felmentést a képzési követelményekben foglaltak, félév- vagy évzáró számonkérés, vizsga, záróvizsga (vagy annak egy része) letétele, szakdolgozat megírása és megvédése alól. 
(4)	Kivételes tanulmányi rendet a hallgatónak félévenként formanyomtatványon kell kérnie. A kérelem benyújtásához szükséges:
a.	a Tanszékcsoport véleménye,
b.	a kivételes tanulmányi rendet figyelemmel kísérő konzulens személyének megjelölése, aki a Tanszékcsoport főállású oktatója,
c.	a hallgató által kidolgozott, a Tanszékcsoport által jóváhagyott tanulmányi terv és annak teljesítési ütemezése. 
Külföldi részképzés esetén a tanulmányi terv a hazaérkezést követően a Tanszékcsoport és a konzulens egyetértésével, külön kérelemre módosítható.
(5)	Olyan külföldi részképzés esetén, melynek kereteiről egyetemi vagy állami szintű megállapodás van érvényben, a kivételes tanulmányi rend engedélyezésekor a megállapodás tartalma és szelleme az irányadó.

13.§
Felmentés a tanulmányi és vizsgakötelezettség alól, kreditátvitel

(1)	A korábban megszerzett hallgatói tudás kreditátvitellel ismerhető el. A TTK-n a kari Kreditátviteli Bizottság kérelemre elismerhet előzetesen megszerzett hallgatói tudást egyes tantervi követelmények teljesítéseként, e követelmények teljesítéséért járó kredit megadásával. Két ismeretanyagot egyenértékűnek kell tekinteni, ha az ismeretanyagok közötti egyezés legalább 75%-os. A beszámított tudás forrásai lehetnek előzetesen teljesített egyes tárgyak, egyes modulok, egész képzések, vagy egyéb követelmények, míg a kreditátvitel irányulhat egyes tárgyakra, egyes tantárgycsoportokra, egyes modulokra vagy más tanulmányi követelményekre.
(2)	Kreditátvitelre nincs lehetőség záróvizsga, szakdolgozat esetén.
(3)	Szakváltoztatás, illetve új szak felvétele, továbbá másoddiplomás képzés esetén a már megszerzett kreditek felhasználhatók a tanterv előírásainak teljesítésére. 
(4)	Más karon, ill. intézményben szerzett kreditek az illető intézménnyel kötött kredit-megállapodás alapján számíthatók be. Ennek hiányában a Kreditátviteli Bizottság dönt a jóváírandó kreditek beszámítását illetően.
(5)	Más karon, ill. intézményben részképzésben résztvevő hallgatónak ún. részképzési tervet kell készítenie, amelyet a küldő intézmény (annak érintett tanszéke, tanszékcsoportja), valamint a fogadó intézmény (annak érintett tanszéke, tanszékcsoportja) elfogad.
(6)	Kreditátvitellel kapcsolatos ügyekben elsőfokon a kari Kreditátviteli Bizottság, vagy az ennek megfelelő feladatot ellátó más bizottság (a jelen szabályzatban Kreditátviteli Bizottság) jár el. A Kreditátviteli Bizottság kreditátvitel ügyében hozott döntése ellen a rektorhoz lehet fellebbezni.

14.§
Áthallgatás

(1)	A hallgató a képzési tervben szereplő tárgyat, az egyetem más karán, illetve intézményében is felveheti. Az ily módon teljesített tárgy, illetve megszerzett tudás elismerése a TTK kreditátviteli eljárása alá esik és annak megfelelően számítható be a hallgató tanulmányi kötelezettségének teljesítéseként.

(2)	A hallgató az áthallgatáshoz való jogát saját kara, valamint a fogadó kar erre vonatkozó szabályai alapján gyakorolhatja, azonban azt a karok vonatkozó szabályzatai nem zárhatják ki.

(3)	A TTK hallgatói nem természettudományos tárgyakat az SZTE intézményeinek ajánló tematikai jegyzékén szereplő tantárgyak közül vehetik fel. Kreditet – a nem természettudományos tárgyakon kívül – a kari tantárgyi listán szereplő tárgyakból lehetet szerezni. A hallgató a listán nem szereplő tárgy beszámítását kérheti az illetékes tanszékcsoporttól, amely pozitív döntését bejelenti a Tanulmányi Osztálynak.

15.§
A leckekönyv aláírása és a gyakorlati jegy

(1)	Az adott tárgy szorgalmi időszakra-, ill. vizsgára bocsáthatóságra vonatkozó feltételeinek teljesítését a tárgy oktatója a leckekönyvben aláírásával igazolja legkésőbb a vizsgaidőszak megkezdéséig.

(2)	Az illetékes oktató akadályoztatása esetén az aláírásról a tanszékvezető rendelkezik.

(3)	Az elégtelen gyakorlati jegyeket a szorgalmi időszak utolsó előtti hetén ki kell hirdetni. Elégtelen gyakorlati jegyet egy félévben legfeljebb egyszer javíthat a hallgató. Laboratóriumi gyakorlat elégtelen gyakorlati jegye nem javítható. Elégtelen gyakorlati jegy a tárgy újrafelvételét vonja maga után.

(4)	A pótlás, ill. az elégtelen gyakorlati jegy kijavításának módját és végső határidejét a Tanszék határozza meg.

(5)	Nem elégtelen minősítésű gyakorlati jegy javítása nem lehetséges.

(6)	Ha a hallgatónak a fölvett tárgyból az indexben és az ETR-ben a vizsgaidőszak végéig semmilyen bejegyzése nincs, a tárgy értékelése „Hivatalból elégtelen”, amelyet a Tanulmányi Osztály jegyez be.

16.§
Értékelés

Ftv. 90.§
(1) Az adott képzési célhoz igazodó, egymásra épülő ismeret-ellenőrzési formákat (vizsgákat) a képesítési követelmények, valamint a tanterv határozza meg.
(2) A tananyag ismeretének értékelése általában
(a) öt fokozatú: jeles (5), jó (4), közepes (3), elégséges (2), elégtelen (1);
(b) három fokozatú: kiválóan megfelelt, megfelelt, nem felelt meg minősítéssel történhet.
(3) A felsőoktatási intézmény Szabályzatában a tanulmányi követelmények teljesítésének ellenőrzésére és értékelésére más rendszert (pl. halmozott pontozás, tanegység, kredit) is választhat; ebben az esetben is biztosítani kell azonban a (2) bekezdésben foglalt ellenőrzési, értékelési rendszerrel való összehasonlíthatóságot.

(1)	Az egyes tantárgyakhoz kapcsolódó számonkérések során a hallgató ismereteinek értékelése a minősítés és a hozzá tartozó érdemjegy megadásával öt fokozatban: jeles (5), jó (4), közepes (3), elégséges (2), elégtelen (1) vagy három fokozatban - kiválóan megfelelt (5), megfelelt (3), nem megfelelt (1) – minősítéssel történik.

(2)	Az érdemjegyet vagy minősítést a leckekönyvbe és az ETR-be is be kell jegyezni a vizsgaidőszak végéig. 

(3)	A hallgató minőségi teljesítményének mérésére a teljesített tárgyak kreditszámának és az értékelés érdemjegyének szorzata, mint minőségi kredit szolgál. Kreditátvitelkor elismert érdemjegy az átlagba nem számít bele. (ld. még 21§ (6) pont)

(4)	A tantárgy felelős oktatójának tartós akadályoztatása esetén az érdemjegy bejegyzéséről a tantárgyat meghirdető egység (tanszék) vezetője (helyettese) rendelkezik. Az érdemjegy bejegyzéséért az ETR-be a tárgy oktatója, akadályoztatása esetén a tanszékvezető felelős.

(5)	A tanulmányi kötelezettségek teljesítésére vonatkozó értékelés ellen jogorvoslatnak helye nincs.

17.§
A vizsgaidőszak

(1)	Vizsgát csak a vizsgaidőszakban lehet tenni.

(2)	Az előadással együtt meghirdetett kurzusok esetén a tanszék köteles tantárgyanként hetenként legalább egy vizsganapot biztosítani, valamint a vizsgázók összlétszáma + 50% számú vizsgahely biztosított legyen a tárgyból a vizsgaidőszakban az első vizsga letételére. Az előadás megtartása nélkül, csak vizsgára meghirdetett kurzusok esetében a tanszék köteles tantárgyanként legalább 3 vizsganapot meghirdetni, és ezeken legalább a vizsgázók összlétszámának megfelelő vizsgahelyet biztosítani.

(3)	A hallgatót a vizsgaidőpontokról és a jelentkezés feltételeiről a vizsgaidőszak megkezdése előtt legalább két héttel tájékoztatni kell.
	
(4)	A hallgató legkésőbb a szorgalmi időszak utolsó hetében valamennyi vizsgatárgyból köteles egy és csak egy vizsganapra bejelentkezni. 

(6)	A vizsgahalasztás (vizsga, a hallgató által a vizsgára jelentkezéskor megadott időponttól eltérő időpontban, de ugyanabban a vizsgaidőszakban történő letétele) lehetőségéről és engedélyezéséről a vizsgáztató dönt. A vizsga kiírása és a jelentkezés lezárása között legalább három napnak kell lennie. 

(7)	Az oktató köteles megtagadni a vizsgáztatást, ha a hallgatónak az ETR-ben nincs az adott tárgyra jóváhagyott bejelentkezése.

(8)	A vizsgaidőszak végén a hallgató köteles leadni indexét a Tanulmányi Osztályon. 

18.§
A vizsgáztatás rendje

(1)	A hallgató az adott tárgyból csak akkor vizsgázhat, ha a vizsgára bocsáthatóság feltételeit teljesíti.

(2)	Leckekönyv nélkül vizsgázni nem lehet.

(3)	A vizsga lehet szóbeli, írásbeli, gyakorlati, illetve állhat írásbeli, szóbeli, illetve gyakorlati részből. A számonkérés formáját a tanszék határozza meg. A szigorlat mindenkor szóbeli részből is áll.

(4)	Igazolatlan távolmaradás esetén a vizsga minősítése "elégtelen".

(5)	A szóbeli vizsgák nyilvánosak, a felkészülésre legalább 20 percet kell biztosítani.

(6)	Egy tárgy második és további megismételt vizsgát a hallgató, kérelmére, bizottság (mely legalább 2 tagú) előtt teheti le. A bizottság összeállításáért a tanszékvezető felelős. A kérelmet a vizsga előtt 3 munkanappal az illetékes tanszékre kell benyújtani.

(7)	A szigorlatot legalább kéttagú bizottság előtt kell tenni. A szigorlati bizottságot a Tanszékcsoport jelöli ki és az illetékes Tanszékcsoportvezető bízza meg. A szigorlati bizottság tagja külső szakember is lehet.

(8)	A szóbeli vizsgák érdemjegyét aznap, az írásbeli vizsgák érdemjegyét legkésőbb a vizsga letételét követő harmadik munkanapon (amennyiben az munkaszüneti nap, az azt követő első munkanapon) köteles a vizsgáztató tanszék a hallgató tudomására hozni. A vizsga érdemjegyét legkésőbb a vizsga letételét követő harmadik munkanapon köteles a vizsgáztató tanszék az ETR-ben rögzíteni.

(9)	A tanulmányi követelmények teljesítésére vonatkozó értékelés ellen egyik számonkérési forma esetében sincs helye jogorvoslatnak. Írásbeli vizsga esetén a vizsgázó betekinthet a kijavított dolgozatba.

(10)	A tanulmányokat lezáró záróvizsgára külön paragrafusok vonatkoznak (lásd 25-27.§).

(11)	A tárgy oktatásáért és a számonkérésért felelős oktató a hallgatót jegymegajánlás útján egyénileg mentesítheti a számonkérés alól az oktatási időszakban tanórán, gyakorlaton nyújtott teljesítménye, tudományos diákköri munkája alapján. A felmentés nem terjedhet ki szigorlat, záróvizsga vagy annak egy részének letétele, szakdolgozat megírása alóli mentesítésre. A jegymegajánlás ötfokozatú érdemjegynél csak jeles vagy jó minősítésre, egyéb minősítésnél csak a legjobb minősítésre vonatkozhat. A megajánlott értékelést (osztályzatot) a hallgató nem köteles elfogadni, kérheti a vizsgára bocsátását.

19.§
Sikertelen vizsga megismétlése

(1)	A hallgató jogosult arra, hogy vizsgáját - annak sikertelensége esetén - ugyanazon vizsgaidőszakon belül megismételje. Sikertelen vizsgát ugyanazon tárgyból az adott vizsgaidőszakban kétszer lehet javítani (lásd 17.§) 

(2)	Kötelezően választható tárgynál a sikertelen vizsga kijavítása nem kötelező, ha helyette a kínálatból másik tárgyat teljesít a hallgató.

(3)	Egy tárgyból összesen legfeljebb 7 vizsgalehetősége lehet egy hallgatónak.

(4)	Az ismétlés időpontja a sikertelen vizsgától számított legalább 3 napon belüli időpontra nem tűzhető ki.

20.§
Sikeres vizsga megismétlése

(1)	Félévenként a tantárgy már megszerzett (elégtelentől különböző) kollokviumi, szigorlati érdemjegyének javítására egy alkalommal tehet kísérletet a hallgató a meghirdetett vizsganapokon. A hallgató a javítóvizsga során szerzett elégtelent köteles kijavítani. 

21.§
A félév érvényessége, a tanulmányi átlageredmény kiszámítása

(1)	A kijavított elégtelen osztályzat az átlageredménybe nem számít bele. 

(2)	A sikeres vizsga javítása esetén a javítóvizsga eredményét kell az átlageredménybe beszámítani.

(3)	Az átlageredményt két tizedesjegy pontosságig szakonként kell számítani és az eredményt be kell vezetni a hallgató leckekönyvébe.

(4)	A tanulmányi átlageredmény:
•	kitűnő, ha az átlag 5.00
•	jeles, ha az átlag 4.51-4.99
•	jó, ha az átlag 3.51-4.50
•	közepes, ha az átlag 2.51-3.50
•	elégséges, ha az átlag 2.51 alatt van

(5)	A tantárgyi követelmények teljesítésének ellenőrzését Tanulmányi Osztály végzi, a félév teljesítését a dékán hitelesíti.  

(6)	A félév összesített tanulmányi eredménye a következőképpen kerül rögzítésre:
1, Tanulmányi átlag: A félév során teljesített tárgyak minőségi kreditjeinek összege osztva a felvett tárgyak kreditjeinek összegével.
2, Kreditindex: A félév során teljesített tárgyak minőségi kreditjeinek összege osztva a 30-cal.
Az előzőeken túl minden félév végén rögzítésre kerül a hallgató addigi tanulmányai során mutatott összteljesítményt mérő:
1, Kumulált kreditszám: a hallgató addigi tanulmányai során gyűjtött összes kreditjeinek a száma, valamint
2, Halmozott tanulmányi átlag: Az összes korábbi félév során szerzett minőségi kreditek száma osztva a kumulált kreditszámmal.

22.§
A végbizonyítvány

(1)	A végbizonyítvány (abszolutórium) azt tanúsítja, hogy a hallgató a záróvizsga, valamint az előírt nyelvvizsga kivételével az oklevél-követelményben előírt valamennyi tanulmányi- és vizsgakötelezettségének eleget tett.  

(2)	A végbizonyítványt a dékán írja alá a hallgató leckekönyvében.

(3)	Két vagy több szak egyidejű végzése esetén – különösen két tanárszak esetében - bármely szakról külön-külön csak akkor állítható ki végbizonyítvány, ha a hallgató az adott szak oklevél-követelményében előírt valamennyi tanulmányi- és vizsgakötelezettségének eleget tett. 

23.§
A szakdolgozat, diplomamunka 

(1)	A Karon a diplomaszerzés egyik feltétele szakdolgozat vagy diplomamunka (továbbiakban szakdolgozat) készítése. Tanári oklevél megszerzéséhez szakdolgozatot, nem tanári egyetemi oklevél megszerzéséhez diplomamunkát, főiskolai oklevél megszerzéséhez szakdolgozatot kell készíteni. 

(2)	Szakdolgozatot szakonként kell készíteni, de mentesül a több szakdolgozat készítése alól az a hallgató, aki TTK-s szakpáron (tanári szakok) tanulmányait 3 tanéven belül fejezi be. Nem tanári szak és a megfelelő tanári szak esetén a tanszékcsoport véleménye alapján, kérelemre egy szakdolgozat készítése engedélyezhető. A nem tanári szakon készített szakdolgozat formailag csak úgy fogadható el tanár szakon szakdolgozatként ha az megfelel a formai követelményeknek (tartalmaznia kell a tanári mesterséggel kapcsolatos fejezete(ke)t). 

Szakdolgozatot szakonként kell készíteni. Szakonkénti szakdolgozat készítés alól mentesül a hallgató, ha a két tanárszakot 3 tanéven belül fejezi be. Azon hallgatók számára, akik a megfelelő nem tanár szakon az abszolutóriumot megszerezték, a tanári mesterséggel kapcsolatos külön szakdolgozat beadását kell előírni, amely 10 kreditpontot ér. Ez lehet a nem tanári szakdolgozat megfelelő kiegészítésekkel ellátott változata is.

(3)	A hallgató az intézmény által ajánlott, vagy - esetenként - a saját maga által választott és az illetékes Tanszék által jóváhagyott témát dolgozza fel magyar nyelven. Nem magyar nyelvű szakdolgozat készítését a Tanszékcsoport engedélyezheti, de a szakdolgozat mellé 5-10 oldalas magyar nyelvű összefoglalót kell készíteni. Az idegen nyelv helyességéről a bírálatban nyilatkozni kell.  

a. 	Nem tanári szakon a szak valamely témaköréből kell szakdolgozati témát választani.
b.	Tanári szakok esetén az illető szak valamely témaköréből (mely szakmódszertani fejezeteket is tartalmaz) ill. önállóan szakmódszertanból lehet szakdolgozati témát választani. Ettől eltérő témára engedély akkor adható, ha az illetékes Tanszékcsoport által igazoltan, a hallgató a tárgyból kiemelkedő munkát végzett.
c.	A szakdolgozat készítését a témavezető irányítja.
d.	A külső szakdolgozati témát az illetékes Tanszékcsoport engedélyezi és egyben kijelöli a belső konzulenst.

(4)	A szakdolgozati témákat a tanszékek hirdetik meg.

a.	A szakdolgozat témáját a hallgató a Tanszékcsoport által meghatározott időpontig köteles kiválasztani és azt a Tanulmányi Osztályon beszerezhető formanyomtatványon bejelenteni. 
Nem kreditalapú képzésben esetleges megváltoztatására csak az illetékes intézetek, tanszékcsoportok jóváhagyásával kerülhet sor. 
b. A szakdolgozatok beadásának határidejét a Kar Dékánja állapítja meg oly módon, hogy a szakdolgozatot legkevesebb két héttel a védést megelőzően be kell adni.

(5)	A szakdolgozat tartalmi követelményeit a TVSZ melléklete tartalmazza.

(6)	A hallgató szakdolgozatát a záróvizsga részeként védi meg a szak oklevél-követelményének megfelelően az illetékes tanszékcsoport által meghatározott időpontban. Pótlása a záróvizsga megismétlésének szabályai szerint történik.

(7)	Az OTDK-n I-III. helyezett Tudományos Diákköri dolgozatot jeles szakdolgozatként kell elfogadni. A szakdolgozatként elfogadott dolgozatot a szakdolgozat formai követelményeinek megfelelően kell beadni az illetékes tanszéken, melynek megvédésére a záróvizsga részeként kerül sor. 

(8)	A szakdolgozat, diplomamunka tantárgy csak akkor vehető fel, ha az előírt előfeltételek teljesítve vannak.

(9)	Az oklevél-követelmények rögzítik, hogy a szakdolgozat kreditjeit minimálisan hány félév alatt lehet megszerezni.

•	diplomamunka értéke 50 kredit 
•	tanári szakdolgozat értéke 20 kredit 
•	főiskolai szakdolgozat értéke 20 kredit 

A fönti kreditszámok félévek szerinti bontását az illetékes tanszékcsoport határozza meg.
A teljes kreditszámot a hallgató a bíráló(k) által sikeresnek ítélt szakdolgozatra illetve diplomamunkára kapja meg. A bírálók által sikertelennek ítélt szakdolgozat esetén, ezen tárgy legfeljebb kétszeri újrafelvételével, a hallgató további két alkalommal adhatja be szakdolgozatát.

(10)	A szakdolgozat elbírálásának, megvédésének, értékelésének módját az oklevél-követelmények leírása tartalmazza. A szakdolgozat érdemjegyére a záróvizsgaidőszak kezdete előtt 1 héttel javaslatot kell tenni és a szakdolgozatot a záróvizsga bizottság elnökéhez kell eljuttatni.

24.§
Záróvizsga

Ftv. 95.§
(1) A hallgató felsőfokú tanulmányait az alapképzésben és a szakirányú továbbképzésben záróvizsgával fejezi be.
(2) A záróvizsga a felsőfokú iskolai végzettség megszerzéséhez szükséges tudás (készség) ellenőrzése és értékelés, amelynek során a jelöltnek arról is tanúságot kell tennie, hogy a tanult ismereteket alkalmazni tudja.
(3) A záróvizsga
a/ szakdolgozat (diplomamunka) elkészítéséből és megvédéséből,
b/ a képesítési követelményekben előírt írásbeli, illetőleg szóbeli vizsgából,
c/ egyes szakokon meghatározott gyakorlatok elvégzéséből áll.
(4) A záróvizsgára bocsátás feltétele:
a/ a tantervben előírt vizsgák letétele és más tanulmányi követelmények teljesítése, vagy az előírt kredit érték megszerzése;
b/ az intézmény által előírt nyelvismeret megszerzésének igazolása.
(5) A záróvizsga típusát és eredményének kiszámítási módját, a záróvizsga jellegétől függően a képesítési követelmények határozzák meg.

(1)	Záróvizsgára írásban kell jelentkezni. A hallgató akkor jelentkezhet záróvizsgára, ha a záróvizsgára bocsáthatóság követelményeinek várhatóan eleget tesz. Amennyiben a hallgató nem abban a félévben záróvizsgázik, amelyben az abszolutóriumot megszerezte, záróvizsgára csak úgy jelentkezhet, ha a záróvizsgára bocsáthatóság valamennyi alábbi követelményének eleget tett:
a.	abszolutórium
b.	a képesítési követelményekben meghatározott nyelvvizsga
c.	nem elégtelen bírálatú szakdolgozat

(2)	A záróvizsga részei nem tanárszakon
•	a diplomamunka, illetve a szakdolgozat védése
•	szóbeli vizsga a szakmai törzsanyag, valamint az intézmény által rögzített és a vizsga előtt legalább 3 hónappal korábban közzétett ismeretek köréből.  
	
	A záróvizsga részei tanárszakon
•	a szakdolgozat (mely szakmódszertani fejezete(ke)t is tartalmaz) védése,
•	szóbeli vizsga a szakmai törzsanyag, továbbá az intézmény által rögzített és a vizsga előtt legalább 3 hónappal korábban közzétett ismeretek köréből,
•	szóbeli vizsga az adott szak tanításának elméletéből és módszertanából, valamint általános pedagógiai ismeretekből.  

(3)	A szakdolgozat megvédése a képző intézmény belső rendjének megfelelően nyilvánosan, a záróvizsga többi részétől elkülönítve is történhet az illetékes tanszékcsoportok által magadott módon.

(4)	A záróvizsga követelményeit, a számon kérendő témakörök tematikáját, annak szakirodalmi megjelölésével együtt közzé kell tenni. A záróvizsga tételeket a záróvizsga előtt legalább 3 hónappal korábban ki kell hirdetni.

(5)	A záróvizsgának részben vagy egészben szóbelinek kell lennie, a záróvizsga több részből is állhat, és gyakorlati részt is magában foglalhat.

(6)	A záróvizsga a Kar vezetője által meghatározott záróvizsga időszakban tehető. Több záróvizsga esetén az egyes vizsgák közötti felkészülési idő legkevesebb egy hét.

(7)	A Karon az első záróvizsgát a végbizonyítvány megszerzését követő három éven belül kell letenni. 

(8)	A vizsgáról való igazolatlan távolmaradás esetén a vizsga minősítése elégtelen.

(9)	Sikertelen záróvizsgát leghamarabb csak a következő záróvizsga-időszakban lehet ismételni. Záróvizsgát legfeljebb két alkalommal lehet ismételni végbizonyítvány megszerzését követő maximum 6 éven belül (Ftv 22.1.).

25.§
A záróvizsga-bizottság

Ftv. 96.§
(1) A záróvizsgát vizsgáztató bizottság előtt kell tenni.
(2) A záróvizsga-bizottságnak az elnökön kívül legalább két tagja van.
(3) A záróvizsga-bizottságot úgy kell összeállítani, hogy legalább egy tagja külső szakember legyen.
(4) A záróvizsga írásbeli részének módszerét és az elbírálás módját a Szabályzat határozza meg.
(5) A záróvizsgáról jegyzőkönyvet kell készíteni.
(6) Azonos szakterületen működő intézmények (karok, szakok) közös vizsgabizottságot is létrehozhatnak.

(1)	Záróvizsgát a záróvizsga-bizottság előtt kell letenni.

(2)	A záróvizsga-bizottság elnökét - a Kari Tanács egyetértésével – és a bizottság tagjait, a dékán egy évi időtartamra bízza meg.

(3)	A záróvizsga-bizottságnak az elnökön kívül kettő-hat tagja van az Ftv 96.§ (3) bekezdése és a 111/1997 Korm. Rendelet 4.4 pontja figyelembe vételével. Az elnök a Kar egyetemi tanára vagy docense lehet.

(4)	A jelölt felkészültségét a bizottság tagjai osztályozzák, majd zárt ülésen - vita esetén szavazással - megállapítják az osztályzatot. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

26.§
A záróvizsga eredménye

(1)	Nem tanárszakon a záróvizsga eredménye: 
•	a vizsgáztató bizottság által a diplomamunka (ill. szakdolgozat) védésére és
•	a szóbeli vizsgára adott érdemjegynek, valamint 
•	a diplomamunka (ill. szakdolgozat) bírálati érdemjegyének 
számtani átlaga.

(2)	Tanárszakon a záróvizsga eredménye: 
•	a vizsgáztató bizottság által szakdolgozatra (mely szakmódszertani fejezete(ke)t is tartalmaz) és annak megvédésére adott érdemjegyek átlagából,
•	a szóbeli vizsga szakmai részére adott érdemjegyből,
•	a szóbeli vizsga módszertani részére adott érdemjegyből, valamint 
•	a Komplex pedagógia és pszichológia szigorlatra, valamint az iskolai gyakorlatra kapott érdemjegyek egészre kerekített átlagából 
képzett számtani átlag (5 tizedtől felfelé).

(3)	A záróvizsga érvényes, ha egyik részeredménye sem elégtelen.  

27.§
Az oklevél

(1)	A sikeres záróvizsga alapján az intézmény a jelölt számára a szakképesítés megjelölését, a képzési forma megnevezését is tartalmazó oklevelet állít ki. Szakirány(ok)ra utaló bejegyzés a leckekönyvbe és az oklevél betétlapjára kerül. Az oklevelet a záróvizsga-bizottság elnöke (tartós távolléte vagy akadályoztatása esetén a bizottság egy tagja), valamint az intézmény vezetője írja alá.

(2)	Az oklevél minősítését a záróvizsga és a képzésért felelős egységek által, az oklevél-követelményekben meghatározott tantárgyak érdemjegyeinek számtani átlaga adja meg. Ezen bekezdés a 2002/03-as tanévben és ezután végző hallgatókra érvényes. 

(3)	A (2) bekezdés szerint kiszámított átlageredmény alapján az oklevelet a következők szerint kell minősíteni: 
	Ha az átlag
•	4.51 – 5.00 között van, akkor a minősítés kiváló,
•	3.51 – 4.50 között van, akkor a minősítés jó,
•	2.51 – 3.50 között van, akkor a minősítés közepes,
•	2.00 – 2.50 között van, akkor a minősítés elégséges.

28.§
Kitüntetéses oklevél

(1)	Kitüntetéses oklevelet kap az a hallgató, akinek 
•	oklevele a 29.§ szerint kiváló minősítésű és átlaga 5.00,
•	összes többi vizsgájának, gyakorlati jegyének átlaga legalább 3.51,
•	tantárgyainak végső osztályzatai között közepesnél alacsonyabb nem volt tanulmányai során.

29.§
Tanácsadás

(1)	A Karon, a különböző képzésért felelős szakterületeken - szakonként - ki kell jelölni tanácsadást végző oktatókat és azok névsorát ki kell hirdetni.

Mellékletek

1. sz. melléklet
Formanyomtatványok 

záróvizsgára jelentkezés

szakdolgozati témaválasztás

iskolalátogatási igazolás

iratkozási lap

kreditátviteli kérelem

kivételes tanulmányi rend

hallgatói jogviszony igazolás

kurzusfelvételi lap

jelentkezés tanítási gyakorlatra

Szakváltási (tagozatváltási) kérelem

2. sz. melléklet

Szakdolgozat követelményei

3. sz. melléklet
Kreditpontmegosztás 

	egyetemi oklevél	főiskolai oklevél	szakirányú továbbképzés	
	nem tanári	tanári			
		2 szakos	1 szakos	8 féléves	6 féléves	6 féléves	4 féléves	
VNTT1
	6
	6
	6
	6
	6
	-
	-
	
Ped.-Pszi.
Szakmódsz.1
Tan. gy.
Isk. megf.
Egyéb szaktól f. 1
 Ált. egyéni megf.
TM össz.1	-
-
-
-
-
-
-	20
2 x 7
2 x 6
 2 x 2
3
2
55	20
7
6
2
3
2
40	-
-
-
-
-

-	-
-
-
-
-

-	-
-
-
-
-

-	-
-
-
-
-

-	
Szakdolgozat
Diplomamunka
NTT2	-
50
-	20
-
-	20
-
60	20
-
-	20
-
-	-
-
-	-
-
-	
SK3
KAS4
KTS4
KVS4
SK + MK3
VT5	200
30-100
5-83
10-50
225
19	2 x 120
2 x (22-72)
2 x (4-60)
2 x (7-36)
240+MK1+MK2
VT	120
22-72
4-60
7-36
142
32	160
26-88
4-73
9-44
180
34	120
19-64
3-53
6-32
136
18	120
-
-
-
132
48*	80
-
-
-
88
32*	
Összesen	300	330	300	240	180	180	120	
1  Kötelező minimális kreditszám
2  Nem szükséges, ha a megfelelő nem tanári szak abszolutóriumát  megszerezte
3  Megengedett maximális kreditszám
4   SK-n belül (szakonként)
5   Annyi SZTE-s tárgy, hogy a szükséges összkreditszámot elérje. A VT legalább 80%-ának  TTK-s tárgynak kell lennie.   Kivételes szakokon ez a megkötés nem érvényes (szöveges anyag 5.5 pont). 
* Ide beszámíthatók a korábbi tanulmányokra adható kreditek   
A  77/2002-es rendelet 14. mellékletének alapján a tanulmányi területek értelmezése  és a  használandó rövidítések 
SZ: Szakterületi kötelező és kötelezően választható tárgyak kreditjei. 
TT: további természettudományos terület (nem a szakért felelős tanszékcsoport. által oktatott)  tárgyai. 
TA: Nem a szakért felelős tanszékcsoport által oktatott természettudományos alaptárgy kreditjei  
KAS:  A szakért felelős tanszékcsoport által oktatott kötelező szakmai alapképzés  
KTS: Kötelező további szakmai tárgyak  
KVS: Kötelezően választható szakmai tárgyak 
VTT: szabadon választható természettudományos tárgyak  
VNTT: szabadon választható nem természettudományos tárgyak 

Az SZTE TTK  által használt  definíciók és rövidítések 
SK   A szakot gondozó TCS által hirdetett tárgyak 
MK  Nem a szakot gondozó TTK-s TCS-k által hirdetett tárgyak 
VTTS Szabadon választható szakmai tárgy 
VTTM Szabadon választható egyéb természettudományos tárgy 
NTT  Nem teljesített tanárszak kreditjei 

Összefüggések: 
			 	SZ=TA+KAS+KTS+KVS
				VTT=VTTS+VTTM
				SK= KAS +KTS+KVS
				TATT= MK
			60NT